Kirill Teiter
Kirill Teiter (25. august 1952 – 20. mai 2022)[1] oli Eesti ajakirjanik, poliitik ja humorist.
Ta oli lõpetanud Tallinna Polütehnilise Instituudi majanduse erialal (1975) ja Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanik-toimetajana (1986).
Töötas inseneri, ökonomisti ja ajakirjanikuna ning oli liikluspolitsei ning Tuletõrje- ja Päästeameti pressiesindaja. Tallinna Liikluspolitseis (kuni 1991. aastani Riiklikus Autoinspektsioonis) oli ta Liikluslehe koostaja ja põhiautor.
Aastail 1992–2009 oli Kaitseliidu Tallinna maleva liige.
Poliitika[muuda | muuda lähteteksti]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b3/Kirill_Teiter%2C_poliitik_ja_humorist_92.jpg/220px-Kirill_Teiter%2C_poliitik_ja_humorist_92.jpg)
Aastatel 1989–1993 oli Teiter Eesti Rohelise Liikumise esindajana Tallinna Linnavolikogu liige. 1989. aastast kuulus ta ka mitteametlikku Eesti Rojalistlikku Parteisse. 1992. aastal kandideeris ta Sõltumatute Kuningriiklaste nimekirjas ning valiti isikumandaadiga (6314 häält) Riigikokku, kus töötas riigikaitsekomisjonis. Komisjoni liikmena läbis ta Soome kõrgemad riigikaitsekursused.
Looming[muuda | muuda lähteteksti]
Loomeprojekt "Torgu kuningriik"[muuda | muuda lähteteksti]
Kirill Teiter lõi ühe kaasautori ja näitlejana (õigupoolest peategelasena) kaasa omapärases loomeprojektis, mille ta on ise määratlenud ühtaegu muinasjutuks ja absurdihuumoriks[2]. Selle mõte oli juhtida huumori kaudu tähelepanu elu kitsaskohtadele ja lollustele.[3] Nii kandis ta 28. novembrist 1992 Torgu kuninga tiitlit, tema valitsejanimeks oli Kirill I. Eesti Kuningriigi Torgus kuulutas välja Sõrve Taastamise ja Arendamise Selts 1992. aasta septembris, väidetavalt oli see vajalik Torgu valla õiguste taastamiseks.
Märtsis 1995 sai Teiterist kuningas eksiilis. 1993. aastal anti välja Teiteri profiili kandev Torgu kuningriigi müntide sari (Torgu taaler)[4], mis on pälvinud rahvusvahelist tähelepanu.
Teiter ja Meri. Mälestuskild[muuda | muuda lähteteksti]
„Kui esimesed mündid valmis, sai neid ikka korralikult teadagi mis vedelikuga puhtaks pestud ja rahvale laiali jagatud. Kord sattusime Lennarti [president Meri] juurde ka, tema sai ka ühe kingituseks. Kui ära hakkasime minema, toksas küünarnukiga ribidesse ja torises vaikselt: “Poiss, ära selle kuningriigiga liiale mine.” Aga pärast saime teada, et see Torgu raha oli tal kenasti kingituste letis uhkel kohal Rooma paavsti pildi kõrval.“
– Kirill Teiter (Maaleht, 2017)[5]
Muu looming[muuda | muuda lähteteksti]
Teiter on kirjutanud raamatuid ("Kirill!", "Kurjam ja Nurjam", "Kati ja Jeti", "Autoaeg", "Mina, miilits"). Ta on dokumentaalfilmi "AU-UDA" ning õppefilmide "Lugu professorist ja liikluskratist" ning "Jalgrattafilm" autor ja osatäitja.
Ta on ajalehes Edasi 1988. aastal ilmunud humoorika arvamusloo "Magedac!" autor; lugu propageeris mitmenaisepidamist kui lahendust eestlaste demograafilisele kriisile; artikkel tekitas ühiskonnas elavat vastukaja.[6]
Teiter tegi kaastööd huumoriajakirjale Pikker ja Vikerraadio meelelahutussaadete toimetusele RAMETO.
Kuna ta oli lõpetanud venekeelse keskkooli[7], valdas ta lisaks emakeelele vabalt ka vene keelt, esines aeg-ajalt venekeelsete huumorietteastetega ning tõlkis eesti keelest vene keelde nii enda kirjutatud artikleid kui ka muid liikluspropaganda materjale.
Tunnustus[muuda | muuda lähteteksti]
Isiklikku[muuda | muuda lähteteksti]
Ta oli Gerald ja Hilje (sünd. Raasmann) Teiteri poeg. Perekonnanimi Teiter pärineb Tarvastu kihelkonna Mustla küla Teitre talu nimest.
Oli abielus Imbi Teiteriga (sünd. Lõõbas), neil on kolm last; tütar Iris Teiter oli 1990. aastatel rahvusvaheline modell[8], [9]; poeg Kristian valiti pärast isa surma Torgu kuningaks, kellena kannab nime Kristian I.[10]
Viited[muuda | muuda lähteteksti]
- ↑ Tulk, M. (20.05.2022). "Kuningas on lahkunud. Suri Torgu kuningas Kirill I." Saarte Hääl. Vaadatud 20.05.2022.
- ↑ "Ennäe inimest: Kirill Teiter" venekeelne ETV saade, esmaeeter: 12.02.1998.
- ↑ Sirje Presnal. Kuningapojast kuningaks nagu muinasjutus ehk Kuidas kadunud Kirill Teiteri poeg troonile sai Õhtuleht, 21.12.2022.
- ↑ Sirje Presnal. Kuningapojast kuningaks nagu muinasjutus ehk Kuidas kadunud Kirill Teiteri poeg troonile sai Õhtuleht, 21.12.2022.
- ↑ Jüri Aarma. Maalehe arhiivist | Kuningas Kirill Teiter: kuningriiklaste teod hakkasid tõsiusklikke ärritama Maaleht/Delfi, 20.05.2022.
- ↑ Täna suri poliitik, ajakirjanik ja humorist Kirill Teiter Delfi, 20.05.2022.
- ↑ Jüri Aarma. Maalehe arhiivist | Kuningas Kirill Teiter: kuningriiklaste teod hakkasid tõsiusklikke ärritama Maaleht/Delfi, 20.05.2022.
- ↑ Laura Laanmets. Eesti naised on kõige ilusamad: Helen Sürje sõidab Pariisi modelliks. Post, 03.05.1995.
- ↑ Sven Haljand. Modellid veedavad jõulupühi kodumaal. Post, 30.11.1994.
- ↑ Sirje Presnal. Kuningapojast kuningaks nagu muinasjutus ehk Kuidas kadunud Kirill Teiteri poeg troonile sai Õhtuleht, 21.12.2022.
Välislingid[muuda | muuda lähteteksti]
- Piret Reiljan. Kuningatiitliga Kirill Teiter end naljameheks ei pea, Postimees, 25. august 2005
- Ilmar Palli. Kirill Teiter näitab õnnesärgis sündinuid, Maaleht, 28. juuni 2007
- Torgu Kingdom – Chiefa Coins, 28. oktoober 2008 (ingliskeelne ülevaade Torgu kuningriigist ja selle müntidest)
- C. D. Shiboleth THE COINS OF THE KINGDOM OF TORGU taedivm.org, 2004 (Torgu kuningriigi müntide pildid ja andmed)
- Kirill Teiter Genis
- "Tagurpidi aeg" Kirill Teiteri humoresk. Esitavad Ilmar Tammur ja Andrus Vaarik. "Meelejahutaja" avalik salvestus, 10. detsember 1984
- "Vöödiline käigurada" Kupleelaulu Kirill Teiteri sõnadele esitab Kaarel Kilvet. "Meelejahutaja" avalik salvestus, 7. jaanuar 1987
- "Projekt EI. 1. Kuningriiklased" Mati Talviku saade Sõltumatute Kuningriiklaste fraktsioonist, mis moodustas 1992. aastal valitud Riigikogust 8 protsenti. ERR arhiiv. Esmaeeter: 8. september 2006
- "Ajaproov. 1. Torgu" Mati Talviku saade Torgu ajaloost, sh intervjuu Kirill Teiteriga. ERR arhiiv. Esmaeeter: 10. jaanuar 2004